trageton

=Att skriva sig till läsning = Syftet med uppgiften är att du ska få kännedom om hur datorn kan användas som ett verktyg i de lägre åldrarna vid läs- och skrivinlärning. = = = =

=Fem tankar om lärande och användning av datorn =

1. Lekfullt, lustfyllt lärande vid datorn
Under det första skolåret betonar Trageton att det är viktigt att eleverna får leka vid tangentbordet. De ska uppmanas att använda alla fingrar när de skriver, som man gör när man spelar piano. I den första fasen skriver eleverna bokstavsräckor, det vill säga de skriver långa rader med bokstäver (minimistorlek 20). Till en början skriver eleverna lika ofta siffror som bokstäver. Läraren kan uppmana eleverna att skriva på tid. Bokstavsräckorna används sedan för att leta bokstäver. Leken vid datorn fortsätter och så småningom representerar bokstavsräckorna en berättelse. Läraren hjälper till att tyda elevernas hemliga skrift och skriver berättelsen med riktiga ord intill barnets bokstavsräckor.

Lek är också metoden för att barnen ska lära sig hitta bokstävernas placering på tangentbordet. Bilder av tangentbordet, med en markering var gränsen går för höger och vänster hand, placeras på elevernas bänkar och sedan uppmanas eleverna hitta en viss bokstav utan att titta. Eleverna gör också bokstavsböcker och då är det, det egna intresset och egna ritade bilder som är utgångspunkten. På så sätt individanpassas undervisningen på ett naturligt sätt.

I mitten av mars i år fick jag med egna ögon se hur en blivande 4-åring lekte vid tangentbordet. I programmet Paint är pojken van, sedan 1 år tillbaka, att rita och skriva. Bokstäver och siffror blandades frisk och han tyckte det var jätteroligt att skriva ut sina bokstäver på papper. Inspirerad av Trageton blev jag nyfiken på hur många bokstäver pojken kände till och frågade hans mamma om jag kunde få göra ett bokstavstest. Enligt Karlsdottirs forskning som publicerades 1998 är bokstavskunskap den faktor som främst kan förutsäga läsnivån hos fjärdeklassare. (Trageton, 2005:56) Jag skrev en bokstav på varje lapp, både de versala och gemena. Bokstavslapparna la jag sedan i omgångar upp och ned på bordet. Fyraåringen visade sig kunna namnet på 20 st versaler och 16 gemena. Undersökningen i kursboken är 10 år gammal, och där är det bara fyra av 21 elever som kan 20 st versaler eller fler och likaså är det bara fyra elever som kan 16 gemena eller fler. På 4-åringens förskola har man inga datorer som barnen kan leka med, utan leken har skett i hemmet. Pojken hade dock lärt sig en ABC-sång på förskolan, så det var i mitt test viktigt att presentera bokstäverna huller och buller. Utifrån den här erfarenheten tror jag att det kan vara en bra idé att redan på förskolan stimulera barnen att leka med datorn korta stunder enligt Tragetons metod.

2. Pararbete
Metoden att //Skriva sig till läsning// bygger på ett sociokulturellt lärande, utifrån Vygotskijs tankar att lärande sker när eleverna är aktiva och gör saker tillsammans, vilket också är den grundsyn som präglar Lpo94 och Lpö98. Klassrumsmiljön ska enligt Trageton möbleras så att olika arbetsvrår skapas, och arbetet ska organiseras i olika stationer, till exempel en lekhörna, en läshörna, en plats för att skriva och rita, en hörna med datorer. Eleverna samarbetar alltid två och två vid datorn. En flicka och en pojke arbetar ihop. Tack vare att de båda könen samarbetar blir berättelserna mer innehållsrika och omfattande eftersom pojkar och flickor ofta har olika intressen som de hämtar inspiration och idéer ifrån. Eleverna diskuterar med varandra och det bidrar också till att texten når en högre kvalité, både till form och innehåll. Förutom att de hjälps åt att utveckla textens innehåll, så utvecklas elevernas muntliga språk och förmågan att lyssna. De lär varandra ord och bokstäver samt löser tekniska problem tillsammans. När de arbetar tillsammans förmodar jag att det också är lättare att bibehålla koncentrationen och att det flesta också tycker att det är roligare att arbeta tillsammans med någon.

Mina elever på högstadiet arbetar själv när de skriver berättelser, för att jag vill ha betygsunderlag. Speciellt har jag upplevt att pojkar har svårt att skriva berättelser. Det blir korta och innehållsfattiga texter och trots att vi arbetar enligt skrivprocessen utvecklas texterna inte i så hög grad. Tragetons tankar om att arbeta i par tilltalar mig och är något som jag kommer att ta med mig framöver – allt eleven gör behöver ju inte betygsättas!

Eleverna ska stå och skriva vid datorn, och förutom att det bidrar till att eleverna får röra sig mer, så underlättar det också parsamarbetet. Det blir lättare att byta plats vid datorn, och klasskamratens kroppsspråk blir lättare att tolka. Ur en ekonomiskt aspekt finns också fördelar: Det behövs färre datorer, golvyta sparas och inga stolar behöver köpas in.

3. Handskrivning kontra datorskrivning
I Tragetons metod senareläggs den formella handskrivningsundervisningen till skolår 2. Barnens finmotorik och öga/handkoordinationen har då utvecklats och de har då lättare att forma bokstäverna. Det har visats sig att speciellt pojkar har mycket att vinna på detta – de slipper misslyckas med en ”ful” handstil och få en knäckt självkänsla. Vid en jämförande studie som gjorts mellan datorklasser och handskrivningsklasser, så skrev datorklasserna finare och speciellt utmärkande var detta hos pojkarna. Studien visade också att datorklassernas texter höll en högre kvalité rent innehållsmässigt.

En annan fördel att tidigt börja med datorskrivning är att eleverna tidigt lär sig rätt fingersättning, vilket de kommer att ha stor nytta av både i sina studier och privat. Ytterligare en fördel är att båda hjärnhalvorna stimuleras vid datorskrivning, i jämförelse med att skriva för hand som bara stimulerar en hjärnhalva.

4. Skriv- och läslust
”Vid datorn exploderar skrivlusten och läsglädjen.” (Trageton, 2005:81) Eleverna behöver inte bekymra sig över formen på bokstäverna utan kan istället koncentrera sig på vad de ska skriva. Datorn gör det lätt för eleverna att ändra och lägga till nya idéer i texten under arbetets gång och redan 6-åringar kan börja med processkrivning. Datorn underlättar också vid layout-arbete.

Jag tycker Tragetons metod bidrar till att utveckla faktorer som enligt enligt Healy, M.K. goda skrivare besitter, nämligen att ”skriva utan rädsla, hänsyn till föremål och mottagare, göra upptäckter under skrivandets gång, förbättra texten genom flera utkast, använda personliga erfarenheter i det man skriver om, pröva texten på andra, ...”. (Trageton, 2005:141)

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">I Tragetons metod förekommer inga ABC-böcker utan eleverna läser sina egna texter. När elevernas texter är datorskrivna är de mer läsvänliga för klasskamraterna. Eleverna i Tragetons forskningsprojekt skrev till exempel brev, dikter, referat, läseböcker och gjorde tidningar. Inspiration och förebilder får eleverna från det egna läsandet.” Skrivandet leder till ökad läslust, som förstärks av ett rikt bibliotek.” (Trageton, 2005:140)

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">5. Skrivforskning
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">De senaste 25-årens skrivforskning har kommit fram till att skrivning är lättare än läsning för 75 % av eleverna och om eleverna använder datorn som redskap är det lättare för i princip alla elever. De traditionella läsundervisningsmetoderna ljud-, ord- och helhetsmetoden utgår alla från läsning, det vill säga eleverna konsumerar kunskap. Tragetons metod, att skriva sig till läsning med datorn som redskap, börjar däremot med att eleverna ska skriva tillsammans, det vill säga producera kunskap, såsom Lpo94 föreskriver har Tragetons metod ett sociokulturellt perspektiv på lärandet.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Källa
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Trageton, A. (2005). //Att skriva sig till läsning – IKT i förskoleklass och skola.// Liber, Stockholm.