bild

=Digital bild=

Teoretisk del
**Vad är en pixel?** En pixel är den minsta visuella beståndsdelen i en digital bild. Ordet pixel kommer från engelskans PICture Element, som betyder bildelement i datorn. En pixelbaserad bild består av små kvadratiska bildelement i olika toner. En bilds upplösning beskrivs med antal pixlar per tum. Pixlar kan ges olika mycket minne, olika bitdjup och ju mer bitdjup desto fler kulörer kan visas, till exempel 1 bit ger 2 kulörer och 8 bit ger 256 kulörer.

**Redogör för GIF och JPEG. Vad skiljer dem åt och när används med fördel respektive format?** GIF betyder Graphic Interchange Format. Filformatet skapades för att göra små bilder som snabbt kunde skickas via telefonledningen. Bilderna är i streck eller indexerat kulörläge, det vill säga de innehåller från 2 och upp till 256 kulörer. Fördelen med GIF är att de är små filer. GIF-bilder används används främst för webben för enklare bilder, till exempel till illustrationer, knappar och logotyper. Formatet PNG, Portable Network Graphics, är GIF:s efterföljare på webben.

JPEG betyder Joint Photographic Experts Group och är ett bildformat och en komprimeringsmetod för bilder. Fördelar med JPEG är att bilderna tar liten plats, fungerar på alla datorplattformar och kan användas i EPS-formatet och monteras direkt på sidan. En nackdel är att JPEG är en förstörande komprimeringsmetod, till exempel om en bild bearbetas, justering av kulör och ljushet eller att man beskär eller ändrar upplösning, försämras de delarna ytterligare av upprepad komprimering. Bilderna fungerar i kulörläge: gråskala, RGB och CMYK. JPEG används för webb, tryck (med viss försiktighet för att kvalitet kan variera på grund av komprimering) och kontorsprogram.

**Beskriv skillnaden mellan pixel och vektorgrafik. Vilken av dessa typer stöter du med störst sannolikhet på om du hämtar en bildfil från din digitala kamera?** Vektorgrafik: En vektor är en rät linje mellan två punkter. Vektorgrafik/bilder är uppbyggda av konturer med korta raka linjer och för att skapa böjda linjer använder man många korta linjer i följd. Nackdelen är att när bildobjektet förstoras upplevs de böjda linjerna som hackiga. Tekniken användes förr till fonter. Vissa objektbaserade bilder, till exempel filformatet WMF (Windows Metafile) bygger på vektorer. Vektorgrafik kallas ibland felaktigt för objektgrafik. I objektgrafik skapas böjda linjer med bezierkurvor och de kan böjas till vilka former som helst och vid förstoring försämras inte kvalitén, till exempel används objektgrafik till illustrationer, logotyper och nyhetsgrafik. Program för objektgrafik för tryck är till exempel Adobe Illustrator och för webb Macromedia Flash, dessa program har även enklare funktioner som gör om pixelgrafik till objektgrafik.

Pixelbild: En digital kamera skapar direkt en pixelbild vid fotografering. En pixelbild kan också skapas med en scanner eller direkt i datorn med ett ritprogram, till exempel Adobe Photoshop. Beskrivning av pixel se ovan första frågan.

**Redogör också för färgmodellerna RGB och CMYK, hur dessa är uppbyggda och när de brukar användas.** När man skapar eller sparar en pixelbild kan man bestämma hur många toner och kulörer varje pixel ska ha. Bilder har olika kulörlägen, till exempel streck, gråskala, indexerad färg, RGB eller CMYK. Det tekniskt enklaste är en streckbild som består av två kulörlägen svart och vitt. Olika kulörlägen kräver olika mycket minne i datorn.

RGB (Rött Gult Blått) är ett additivt kulörsystem, det vill säga att man blandar olika intensivt ljus med kulörerna rött, gult och blått. Respektive grundfärg kan ha 256 olika intensitetsvärden. Det innebär att man med RGB kan skapa 16,7 miljoner olika kulörblandningar. Om alla tre grundkulörer har värdet noll upplever man det som svart, om de däremot har värdet 255 upplever vi det som vitt, om man däremot släcker en ljuskälla så blir rött och grönt gult, blått och grönt cyan, rött och blått magenta. RGB används i till exempel TV-apparater, bildskärmar, projektorer, digitala kameror och scannrar.

CMYK (Cyan Magenta Yellow blacK) är ett subtraktivt kulörsystem, det vill säga med hjälp av de fysiska tryckfärgerna subtraheras (filtreras) det infallande ljuset. Tryckfärgerna cyan, magenta och gult släpper igenom två tredjedelar av spektrumet i det vita ljuset och filtrerar bort en tredjedel. Färgerna har valts för att de filtrerar bort en av de tre kulörer ögats tappar är känsliga för: rött, grönt och blått. Till exempel filtrerar gul och cyan bort varsin tredjedel, vilket innebär att gul tar bort blått, men släpper igenom grönt och rött. Cyan tar bort rött och kvar är då grönt och blått.

I CMYK-systemet anges varje kulör som procentuella blandningar av de olika grundkulörerna. Man blandar rasterpunkter (bilden delas upp i mycket små delar) av olika storlekar och färger och därigenom skapas olika kulörer. En yta som ska vara vit har inga rasterpunkter, det vill säga ytan är täckt till 0 procent, och en svart yta är täckt till 100 procent. För att få en varmröd kulör ges följande procentsatser C= 0 %, M= 100 %, Y=100 % och K=0 %. När de tre grundkulörer cyan, magenta och gult används till 100 procent är det i teorin svart, men i praktiken upplevs det som mörkt brungrått och därför lägger man till svart tryckfärg (K). CMYK används i fyrfärgstryck och fyrfärgsskrivare.

Sedan år 2002 har mina elever som läser tyska och jag samarbetat med en skola i Tyskland. När vi var till Tyskland förra hösten skrev mina elever blogg och fotade med digital kamera, så att alla hemma skulle kunna följa vår resa. Vi träffas också i en gemensam community [|www.lo-net.de] där vi bland annat lagt in bilder under olika gemensamma teman. Med den grupp som är aktiv just nu har porträttbilder lagts ut. Mina elever har jobbat med bilder för att göra bildspel och bildberättelser, och för några veckor sedan publicerade en av mina grupper en bildberättelse på communityn. Eleverna skriver också på tyska och berättar till enskilda bilder.
 * Reflektera kring hur/om du använder bilder i din roll som pedagog. Har du kanske också erfarenhet av att arbeta med bilder ur ett elevperspektiv?**

=Referenslista= Johansson, K. Lundberg, P. Ryberg, R. (2008) //Grafisk kokbok 3.0.// Värnamo: Fälth & Hässler